“שלושת הסלים” (שלושת האוספים של הקאנון הבודהיסטי…
מתוך ‘דברי הבודהה, תרגומים מתוך הכתבים הבודהיסטים המוקדמים’
אוניברסיטת תל-אביב, ההוצאה לאור ע”ש חיים רובין
Somasuttam
SN I.129
בסַאוַוטְהִי. בבוקר התלבשה הנזירה סוֹמָא, נטלה את הגלימה העליונה ואת הקערה ונכנסה לסאווטהי לאסוף אוכל. לאחר ששוטטה בסאווטהי ואספה אוכל, חזרה לאכול את הארוחה היומית. לאחר הארוחה שמה פעמיה לחורשת האיש העיוור לשהייה היומית. לאחר שנכנסה לחורשה התיישבה הנזירה סומָא מתחת לעץ כדי לבצע את התרגול. אז ניגש אליה מארה הרשע, אשר ביקש לעורר בה פחד, בהלה וקהות חושים ולערער את הסמאדהי שלה. לאחר שניגש אליה פנה אליה מארה בשיר:
“את המצב שקשה להשיג (השחרור), אך החכמים משיגים אותו
אישה אינה יכולה לממש עם חוכמה של שתי אצבעות.”[1]
בדעתה של הנזירה סומָא עלתה השאלה: מיהו המדקלם את השיר הזה, אדם או שֵד?
אז חשבה הנזירה סומָא: מארה הרשע הוא המדקלם את השיר הזה, משום שהוא מבקש לעורר בי פחד, בהלה וקהות חושים ולערער את הסמאדהי שלי. לאחר שהבינה הנזירה סוֹמָא שזה מארה הרשע, ענתה לו בבית שיר:
“מה חשובה הנשיות, כאשר התודעה אסופה ויציבה?
ההבנה היא מנת חלקו של מי שרואה נכוחה את התופעות.
מי [שהמחשבה] ‘אני אישה’, ‘אני גבר’ או ‘אני משהו’ עולה בדעתו ראוי שמארה יפנה אליו בדברים.”
אז הבין מארה הרשע, “הנזירה סוֹמָא מכירה אותי”, ונעלם משם עצוב ומיוסר.
[1] מארה מציג את ההשקפה המסורתית הסבורה כי חוכמתן של נשים מוגבלת ונחותה. הפרשנות מסבירה שהביטוי “חוכמה של שתי אצבעות” נובע מכך שכבר מגיל צעיר למדו הנשים לבדוק אם האורז מוכן על ידי מעיכת גרגר אורז בין שתי אצבעות, ובזאת התמצתה חוכמתן.
פריטים נוספים
מתוך הדרשה על ייצוב תשומת הלב
וכן, נזירים, הנזיר המתבונן בתופעות שוהה בתופעות ביחס לשבעת איברי החוכמה (bojjhaṅga[1]). וכיצד, נזירים, הנזיר המתבונן בתופעות שוהה בתופעות ביחס לשבעת איברי החוכמה? כאן, נזירים, כאשר יש בו את איבר […]
מתוך הדרשה על ההדרכה הארוכה לראהולה
ראהולה, תַרגֵל מדיטציה בדומה לאדמה. כאשר אתה מתרגל מדיטציה בדומה לאדמה, מגע נעים ומגע לא-נעים אינם משתלטים על התודעה ותופסים בה אחיזה, ואינם נשארים ומתקבעים בה. כשם שאנשים משליכים על […]
בתי הקדשה
לוּ כל בעלי התודעה, כל הסובלים בגופם ובנפשם יזכו באוקיינוס של אושר ושמחה בזכות חסד זה שצברתי. לו לא יסבול איש יחלה או יעשה רע לא יפחד ולא ימעיט […]
הדרשה אודות האהבה (Metta-sutta)
לאחר שהבין את המקום השקט, אותו יש לקיים בראש ובראשונה על-ידי פעילות מיטיבה – עליו להיות מסוגל, ישר, נכון, בעל דיבור טוב, רך וללא יוהרה, שבע רצון, אחד שקל […]
סוטרה סדאקה
שמעתי שפעם המבורך גר בין הסומבהאנים. ישנה עיר סומבהאנית הנקראת סדאקה. שם פנה המבורך אל הנזירים ואמר “נזירים!”. “כן, אדוני” ענו הנזירים. המבורך אמר: “פעם, נזירים, לוליין במבוק העמיד מוט […]