המרכבה הגדולה; אחת המסורות המרכזיות בבודהיזם.
לכל אחת מ- 4 האמיתות- יש שלושה אספקטים, שסה”כ יוצרים 12 (שלוש כפול 4) אספקטים.
האספקטים או תובנות של “האמת הנאצלת הראשונה” הן:
בכל אחת מהאמיתות- התובנה הראשונה- מסבירה (או מגדירה) מהי אותה “אמת” ואותה “תובנה” (ראשונה)- שונה בכל אחת מהאמיתות. כאן- קיים “דוקהא” (סבל), לא “אני סובל”, אלא “קיים סבל”
לא משהו גרנדיוזי- פשוט הכרה בכך. זה מביא אותנו למצב התבוננות, של “בודהא שרואה את הדממה”.
אותה הכרה בכך “שקיים סבל”, בלי להסתכל על כך בצורה המצומצמת- באופן אישי (אני סובל, אני לא רוצה לסבול, אני רוצה להגיע למצב של ביטול הסבל) – היא התובנה הראשונה!
בכל אחת מהאמיתות- התובנה השניה- כוללת את המילה “יש” (SHOULD). כאן- “יש” להבין (רק להבין- לא להפטר מהסבל…) בפאלי- תרגום המילה “UNDERSTAND” (שאפשר להסתכל עליה בתור STAND UNDER) פרושה “לקבל באמת” (REALY ACCEPT) “לעמוד מתחת”, או “לחבק”- ולא רק להגיב.
אנו “מגיבים” – בגלל שקיים בכל אחת מאתנו “אינסטינקט קיומי”/ מחוזק נורמטיבית+ חברתית (באופן אוטומטי) לכל סוג של סבל, פיזי או מנטלי- בדחיה .
צורת התגובה (האוטומטית) לסבל- היא: דחיה (שנתפשת כתגובה טבעית ואפילו רצויה) (אבל) עם הבנה- אנו יכולים (רק) להסתכל לעומק על הסבל
בכל אחת מהאמיתות- התובנה השלישית- כוללת בתוכה את המושג הזה (“HAS BEEN”)- שאין לו כל כך תרגום לעברית (בוצע/ התקיים/ נעשה/ הושלם- לבחירתכם)
כלומר- כאשר אנו באמת תרגלנו את “דוקהא”- הסתכלנו עליו לעומק, קיבלנו אותו אפשרנו לו “להיות כפי שהוא”- ואז, רק אז, הבנו באמת את “דוקהא”.
זהו אולי “בסיס הקושי” העיקרי- בהליכה “בדרך הרוחנית” (הדרך הבודהיסטית או כל “דרך רוחנית” אמיתית אחרת):לא לנסות “להיפטר” – ממה שלא מוצא חן בעינינו (החלקים “הלא יפים” שלנו- שאנו “רוצים לשפר”, אלא ל”שחרר/ להרפות ” (TO LET GO) – והדרך לשחרר באמת היא “לתת לדברים להיות” (LET IT BE). וכדי “לתת לדברים להיות”- יש להתבונן/ להרהר בהם
המילים בפאלי- עבור שלושת האספקטים הללו הם:
(1) אספקט ראשון- “פארי- יאטי” (PARIYATTI)
(2) אספקט שני- “פאטי- יאטי” (PATIYATI)
(3) אספקט שלישי- “פאטי- ואדהא” (PATIVEDHA)
כך, הן עבור “האמת הנאצלת” הראשונה והן עבור 3 “האמיתות הנאצלות” הבאות:
(1) “פארי- יאטי”- זו “התיאוריה” או “ההכרזה”:
אצלנו (באמת הנאצלת הראשונה) – “דוקהא קיים”
(2) “פאטי- יאטי”- זהו “התרגול” (PRACTICE)-מה צריך לעשות ( SHOULD BE)
אצלנו (באמת הנאצלת הראשונה)- לתרגל את ההבנה “שקיים סבל”
(3) “פאטי- ואדהא”- היא “התוצאה” (RESULT) של התרגול: מה קורה (צפוי לקרות)- לאחר התרגול ובזכותו (לא לאחר “תקופת התרגול” אלא “בסוף הדרך”!)
זהו אותו “HAS BEEN”- מה שקרה/ מה שנוצר/ מה שהתקבל
אצלנו (באמת הנאצלת הראשונה)- “דוקהא הובן”
(1) דוקהא קיים
(2) יש לתרגל את ההבנה שדוקהא קיים
(3) דוקהא הובן
(4) יש מקור לסבל
(5) יש להכחיד את מקור הסבל
(6) מקור הסבל הוכחד
(7) יש סוף לסבל
(8) יש לחוות באופן ישיר את הכחדת הסבל
(9) הכחדת הסבל נחוותה באופן ישיר
(10) יש דרך המובילה להכחדת הסבל
(11) יש לתרגל/ לפתח את הדרך שמובילה להכחדת הסבל
(12) הדרך שמובילה להכחדת הסבל פותחה בשלמות
וזהו תהליך שנקרא הבודהיזם- “תהליך של הרהור” . אנו “מפתחים” באמת את התודעה שלנו, אנו מתקדמים באמת- רק בדרך של: מעבר על “שלושה” שלבים אלו.
נאמר ש”תודעה בודהא” הינה: ” תודעה מהרהרת, אשר יודעת את הדברים כפי שהם באמת” ויש לשים לב, כי כבר בדרשה הראשונה, שבה הבודהא מציג את תורתו- הוא מציג אותה בהקשר מעשי – מה צריך לעשות כדי להתקדם בדרך- ולהגיע “לביטול הסבל”.
אותו תהליך של הרהור, זהו האופן שבו צריך “ללמוד בודהיזם” (או במילים אחרות- ללכת בדרך ה”דהמה”). הוא נכון לגבי כל היבט של בודהיזם (שאותו נלמד בהמשך) ובמרכזו נמצא שלב “התרגול”- שרק באמצעותו אפשר להפוך את “התאוריה”
(הלימוד או הידע)- למשהו אמיתי- שלנו.
מכאן, החשיבות העצומה של תרגול ה”ויפאסנה”- בבודהיזם: היא איננה “כלי” (זה כלי- רק ברמה הבסיסית ביותר)- היא הדרך עצמה.
שהתקיים ב- 2 באוגוסט 2024 בהשתתפות: סנדיה בר-קמה, ד״ר אסף סטי אל-בר, ד״ר אסף פדרמן, שלמה בזם מנחים: אילן לוטנברג ואבי פאר ״כל שמחה שקיימת בעולם זה מקורה בשאיפה שאחרים […]
לומד, מלמד ומתרגל בודהיזם טיבטי, מאהמודרה ודזוגצ’ן, תלמידו של קרמה צ’גמה רינפוצ’ה וסנגטרול רינפוצ’ה – שושלת הקגיו. מייסד MEDITATION FACTORY, מרכז בודהיסטי לתרגול ולימוד בהרצליה. *** הגנה עצמית היא […]
פגש את הבודהיזם בשנת 1983, ומאז מחויבותו כלומד ומתרגל הלכה והעמיקה במסורת התהרוואדה ובמסורת הטיבטית בשנת 2003 היה שותף בהקמת תוכנית הכשרה תלת-שנתית ליועצים ברוח הדהרמה .(www.mindproject.com) במסגרת מכון ‘למה […]
מתרגל, ופוסע על הדרך מאז 1997 במסורת הוויפסנא והבודהיזם הטיבטי. חוקר דהרמה בת-זמננו, דהרמה מעורבת חברתית ואת המפגש בין ההגות הבודהיסטית לפילוסופיה המערבית. עבודת הדוקטורט שלו מציעה תפיסה חינוכית דיאלוגית […]
מורה לווִיפַּסַנַא, מיינדפולנס ודהרמה. מלמדת בארץ ובעולם משנת 2004. למדה ותרגלה עם מורים ידועים ברחבי העולם במסורת הוויפאסנא הבודהיסטית ובמסורת האי-שניות ההינדואיסטית. שהתה תקופות ארוכות במזרח ובמערב במנזרים ובמרכזי מדיטציה, […]