אחד מארבעת הזרמים העיקריים של הבודהיזם הטיבטי;…
המלה “קארמה” פירושה “פעולה”. לא פחות ולא יותר. זו דרכו של העולם, חוק של פעולה ותגובה. מדובר בהשפעות: השפעה של כל דבר על כל דבר. מכיוון שרשת ההשפעות ההדדיות משתרעת על פני היקום כולו, די קשה לומר, מה תהיה ההשפעה של כל פעולה. תחשבו על אפקט הפרפר, הגילוי המדעי המפורסם שקובע כי משק כנפיו של פרפר בצד אחד של העולם יכול בסופו של דבר להשפיע על מזג אוויר בצדו האחר. הקארמה זה מה שגורם לעץ אלון להישאר עץ אלון, ולא לשנות את דעתו באמצע החיים ולהפוך לתאנה. עבור עץ האלון, הקארמה היא האופי ‘האלוני’ שלו. קארמה היא מכלול של דפוסים המתקיימים בלא שינוי. לכן, אפשר לומר שבזכות הקארמה העולם נסוב על צירו ונשאר פחות או יותר מה שהיה.
חוקי הקארמה פועלים לא רק על יצורים חיים או על מעשי אדם; אותנו, כמובן, מעניין בראש ובראשונה הצד הקשור בבני אדם. עבורנו, הקארמה היא הקשר בין טיב הזרעים שאנו זורעים בחיינו לפירות שהם מניבים. אם נזרע זרעי בריאות, הרמוניה וטוב, יש סיכוי גדול שנקצור פירות מהסוג הזה. אם נזרע זרעים של נזק, ניצול ואגוצנטריות, ייתכן שניתקל בחיינו בתופעות מהסוג הנ”ל. אולם, יחד עם כל האמור כאן, אלה רק נטיות ולא חוקים.
שרשרת הפעולה והתגובה עובדת, אבל שדה הפעולה שלה כל-כך רחב שנוצרת מידה רבה של חופש. הקארמה מציעה תמונת עולם שהיא גם לא כאוס טוטאלי וגם לא יקום דטרמניניסטי העובד כמו שעון, אלא משהו ביניהם. באוקיינוס של השפעות ואפשרויות יש מספיק חופש כדי לשנות את עצמנו ואת חיינו. למשל, התמכרות היא מעגל חזק מאוד של פעולה ותגובה. הסיגריה שאנחנו מעשנים עכשיו מאפשרת את הסיגריה הבאה. כך פועלת הקארמה. אבל לנו יש את הכוח לעשות שינוי, לשבור את ההרגלים ולשנות את תנאי המשחק, או במלים אחרות: להשתפר.
זה מאוד רחוק מהתפיסה הרווחת של קארמה האומרת “תתנהג יפה, אחרת תיענש בגלגול הבא”. לפני כמה שנים, בנאום בפני הפרלמנט הבריטי, אמר מאמן הכדורגל הבריטי דאז גלן הודל, כי לפי חוקי קארמה, הנכים הם נכים משום שכנראה עשו משהו לא טוב בגלגולם הקודם. התבטאות זו פגעה בפרלמנט כל-כך שהאיש פוטר מתפקידו. אך מעבר לעניין הפגיעה, יש כאן הבנה מוטעית לגמרי של מהות הקארמה. על מנת להבהיר את העניין, כתבתי בזמנו מכתב שפורסם בעיתון בריטי מוביל. במכתב תיארתי כמה מהטעויות השכיחות ביותר:
קארמה היא מערכת של שכר ועונש. במושגים שלנו, זה פחות או יותר מקביל ל’גורל’. טעות. הקארמה היא הרבה פחות אישית ופחות מתעניינת בנו. היא הרבה, הרבה יותר רחבה ובלתי צפויה. במושגים שלנו, היא קרובה יותר ל”טבע”. אנחנו כמהים לסדר, חולמים על עולם ניתן לחיזוי, לכן קל לנו לדמיין שאי שם נמצא ספר שבו רשום כל השכר והעונש שלנו, ושאנחנו יכולים באופן זה או אחר לשלוט בגורלנו. אבל אינטואיטיבית אנחנו יודעים שהדברים לא עובדים ככה. לאנשים טובים יכול להיות גורל נורא, כפי שראינו בשואה, וגם להיפך. אפילו הבודהה אמר בפירוש כי רשת ההשפעות בעולם היא כל-כך רחבה שאין ביכולתו של אף אדם לחזות, מה תהינה התוצאות של פעולה מסוימת.
קארמה היא השפעה של החיים האלה על החיים הבאים. זו אמרה פשטנית ולא מדויקת. קארמה מדברת על השפעה של הרגע על הרגע הבא. האיכות של הרגע משפיעה על איכות של הרגע הבא. כל עוד אנחנו חיים, מתים, ואולי, נולדים מחדש מרגע לרגע, היא פועלת בתוך חיינו, בין חיינו, ובעיקר, בין רגעי החיים. האמונה בגלגול נשמות היא אמונה, לא יותר מזה. אין שום סיבה להניח שפעולת הקארמה בין החיים האלה לחיים הבאים היא משמעותית יותר מאשר פעולתה בתוך החיים האלה. לדוגמה, ביהדות נהוג לומר כי השכר על המעשים הטובים יבוא “בעולם הבא”. אך בתורת הקבלה, “העולם הבא” מתפרש כ”העולם המתהווה”, היינו – הרגע הבא. כבר שם אנחנו רואים את התוצאות של פעולותינו. אכן, יותר חכם לראות את זה מתרחש מול עיניינו בחיים האלה וללמוד כאן על השלכות הפעולות שלנו עלינו ועל האחרים, מאשר להשליך את הבעיות והטעויות שלנו לעתיד לא ידוע.
קארמה עוסקת בפעולות. לא מדויק. היא עוסקת בעיקר בכוונות שמאחורי הפעולות. למשל, מנתח חותך את גופו של החולה בסכין. זאת פעולת ריפוי שעתידה, נקווה, לרפא את החולה. לעומת זאת, כשאדם דוקר אדם אחר בסכין מתוך כעס, אותה הפעולה היא בעלת כוונה הפוכה וקארמה הפוכה.
אנחנו עלולים לשאול: אם הקארמה איננה חוק של שכר ועונש העובד אחד לאחד, האם היא עדיין עוזרת לנו? לפי דעתי, כן. ראשית כל, היא עוזרת לנו להבין כי הכוונות והפעולות שלנו, המהדהדות בעולם, הן בעלות ערך ומשמעות. המעשים והמאמצים שלנו אינם נעלמים. הם יוצאים אל העולם ומשפיעים על מצב הדברים. לכן עלינו לשים לב למחשבותינו, כוונותינו ופעולותינו; הן משפיעות על העולם ואנחנו אחראיים עליהן. הקארמה היא מדריך לחיים שלמים והרמוניים. הקארמה היא כמו אקולוגיה: הפסולת והחומרים המזהמים שאנחנו שופכים על פני הכדור היקר שלנו, אינם נעלמים לשום מקום, הם חוזרים אלינו, ממררים את חיינו ומפיצים מחלות. לעומת זאת, אם נדאג לטהר את הסביבה שלנו, נחיה בעצמנו חיים טהורים ובריאים יותר.
אם נבין שאיכות הפעולות שלנו משפיעה על איכות חיינו, זה עלול להביא לשינוי דרסטי בדרכי העשייה שלנו. למשל, לפי החשיבה המקובלת, אם אנחנו מאמינים בשלום ורוצים לסיים את הסכסוך, עלינו לשכנע את האחר בכוח בצדקת ההשקפות שלנו. לפי ההבנה הקארמטית, צריך לפעול אחרת: לפעול באופן שוחר שלום על מנת להביא שלום. אמרה מזרחית מסורתית מנסחת את זה בבהירות:
“תזרע מחשבה, תקצור מעשה,
תזרע מעשה, תקצור מנהג,
תזרע מנהג, תקצור אישיות,
תזרע אישיות, תקצור גורל.”
אנחנו יכולים לזרוע את הזרעים הטובים ביותר, ואף – נקווה – לקצור את הפירות הטובים ביותר, עוד בחיינו אלה, בתנאי שנהיה מודעים למעשינו. אנחנו יכולים להתבונן בפעולת הקארמה ולראות את מעשינו מהדהדים ויוצרים תוצאות במקומות לגמרי לא צפויים. שקר אחד עשוי ליצור בחיינו תהפוכה שלמה, להזיק לנו ולאחרים, למלא אותנו ברגשות אשם, להתנקם בנו, לגנוב את השקט ושמחת החיים שלנו. אם נתבונן בתהליך הזה היטב, נראה כיצד מנתגלגלים גלגלי הקארמה, ונדע שעלינו לשים לב, להיות חכמים ואחראיים בכל מחשבותינו, מילותינו ומעשינו.
המייסד והמורה הבכיר של “עמותת תובנה”. מלמד מזה כ-30 שנים, עיקרן בישראל וחלקן בחו”ל, ריטריטים, קורסים ושיעורים שנתיים, ברובם למתרגלים ותיקים, ועסק גם בהכשרת מורים בישראל.
דוגל בשימוש בדהרמה לקידום השלום בחברה.
למד באוניברסיטת אוקספורד ובלונדון, בעל תואר דוקטור לביולוגיה מולקולרית, ופרסם ארבעה-עשר ספרים אקדמיים ופופולאריים בנושא של ריפוי פנימי וחיצוני.
פריטים נוספים
הקלטת מפגש שבילים רבים דהרמה אחת: שמחה בבודהיזם זה ענין רציני
שהתקיים ב- 2 באוגוסט 2024 בהשתתפות: סנדיה בר-קמה, ד״ר אסף סטי אל-בר, ד״ר אסף פדרמן, שלמה בזם מנחים: אילן לוטנברג ואבי פאר ״כל שמחה שקיימת בעולם זה מקורה בשאיפה שאחרים […]
“דילמת הרועה” – על הגנה העצמית ושימוש בכוח במסורות הבודהיסטיות
לומד, מלמד ומתרגל בודהיזם טיבטי, מאהמודרה ודזוגצ’ן, תלמידו של קרמה צ’גמה רינפוצ’ה וסנגטרול רינפוצ’ה – שושלת הקגיו. מייסד MEDITATION FACTORY, מרכז בודהיסטי לתרגול ולימוד בהרצליה. *** הגנה עצמית היא […]
תקווה פחד ותרגול הדהרמה
פגש את הבודהיזם בשנת 1983, ומאז מחויבותו כלומד ומתרגל הלכה והעמיקה במסורת התהרוואדה ובמסורת הטיבטית בשנת 2003 היה שותף בהקמת תוכנית הכשרה תלת-שנתית ליועצים ברוח הדהרמה .(www.mindproject.com) במסגרת מכון ‘למה […]
לקום מהשבעה
מתרגל, ופוסע על הדרך מאז 1997 במסורת הוויפסנא והבודהיזם הטיבטי. חוקר דהרמה בת-זמננו, דהרמה מעורבת חברתית ואת המפגש בין ההגות הבודהיסטית לפילוסופיה המערבית. עבודת הדוקטורט שלו מציעה תפיסה חינוכית דיאלוגית […]
רוחניות בזמן מלחמה – מהסבל אל החופש
מורה לווִיפַּסַנַא, מיינדפולנס ודהרמה. מלמדת בארץ ובעולם משנת 2004. למדה ותרגלה עם מורים ידועים ברחבי העולם במסורת הוויפאסנא הבודהיסטית ובמסורת האי-שניות ההינדואיסטית. שהתה תקופות ארוכות במזרח ובמערב במנזרים ובמרכזי מדיטציה, […]