“שלושת הסלים” (שלושת האוספים של הקאנון הבודהיסטי…
יתכן ששמעת שאת צריכה להיות קשובה כל הזמן, בין בבית ובין במשרד, בנסיעה באוטובוס, או ברכבך או ברכב של אחר, וכדומה. יתכן שפירשת עצה זאת כך שעליך לשמור את התודעה ממוקדת כל העת בנשימה. בזמן נהיגה, אם פשוט תשמרי תודעתך בנשימה, סביר שתיקלעי לכמה בעיות, כגון שדעתך תוסח מהנהיגה או שתשכחי שאת נוהגת ועלולות לקרות לך תאונות.
לעתים אולי תחשוב ש”להיות קשוב כל הזמן” משמעו לשים לב אך ורק למה שאתה עושה באותו רגע. זה, כמובן, מה שכל בן/בת אדם רציני/ת מספיק בעבודתו/ה עושה באופן שגרתי. אמן, צבע/צייר, סופר, זמר, מלחין, החושב, דובר, יורה, טבח וכד’– כולם חייבים לשים לב למה שהם עושים בכל רגע בו הם שקועים בעבודתם.
לא רק בני אנוש נוהגים כך. יתכן שהבחנת שחתולים מעניקים תשומת לב מוחלטת לטרפם, על מנת לתפוס אותו בלי להחרידו מרבצו בעשיית טעות כלשהי. נמרים, אריות ותנינים מעניקים תשומת לבם מוחלטת למה שהם מתכוונים לתפוס. אולי הבחנת בעגורים שעומדים בנקודה אחת ויחידה זמן רב כדי לתפוס דג. כלבי רועים מעניקים תשומת לב מוחלטת לתנועות הכבשים, כדי שיוכלולרוץ במהירות לכוון את העדר לכיוון הנכון. לרוע המזל, אף לא אחד מהם – החתול, העגור או כלב הרועים – אינו יכול לסלק את תאוותיו, ההשתוקקויות שלו וכדומה, או לטפח ולו קצה קצה של תובנה, בכך שרק יעניק תשומת לב מוחלטת לאובייקט שלו.
מתן תשומת לב למה שאתה עושה בכל רגע נתון לא הולכת להכחיד את התאווה, את השנאה ואת הבּוּרות אשר בך. זה, למעשה, בדיוק מה שאתה עושה במדיטציית שלווה, או במדיטציית ריכוז. על ידי מתן תשומת לב לדבר אחד כל פעם, לא תוכל להיפטר ממצוקות נפשך. אפשר שתמקד תודעתך באובייקט אחד במשך חמשים שנה, ועדיין מצוקות נפשך ישארו ללא שינוי בתודעתך. יתכן שפלוני יקפיד בכל כללי המוסר. אלמונית אולי תלמד את כל הכתובים על פה. אחר אולי יגשים רמת ריכוז. רביעי/ת אולי יוציא/תוציא כל חייו/חייה בהתבודדות. כולם עשויים לחשוב, שיוכלו לחוות שחרור עליון מכל מצוקות הנפש, שאין אחד האדם יכול להשיגו. ואולם, אף אחד מהם לא יוכל להשיג חוויה זאת מבלי שהשמיד את מצוקות הנפש. משום כך, כדי לחוות את התעלות האושר של שחרור מכל סוגי כאב, בנוסף לכל תרגולותיהם הם חייבים גם לסלק את כל זיהומי נפשם.
מה שחסר, במיקוד תשומת לב מוחלטת באובייקט יחיד כל הזמן, זאת חכמה. לתשומת הלב המוחלטת שלך צריכה להצטרף תשומת לב חכמה. מה זאת תשומת לב חכמה? זאת תשומת לב מלווה בשלושת השורשים הבריאים. מה הם השורשים הבריאים? אלו נדיבות, אהבה-חומלת (מטא) וחכמה. משמעות הדבר שכאשר את מעניקה תשומת לבך לדבר מה, השתדלי תמיד להעניק את תשומת הלבל לא תאווה, שנאה או תעתוע, אלא עם מחשבת שלנדיבות, אהבה-חומלת וחכמה. שלושה אלה קרויים שורשים בריאים; תאווה, שנאה ותעתוע קרויים שורשים בלתי-בריאים. כשאת מעניקה תשומת לב למשהו, אל תניחי לתודעתך להיות מושפעת משורשים בלתי בריאים. תני למחשבות נדיבות, אהבה-חומלת וחכמה לשלוט בתודעתך כשאת מעניקה תשומת לב לכל דבר שהוא.
כאשר אתה שם לב לסירים ולמחבתות שאתה שוטף, אולי לא תיזקק לאהבה-חומלת, נדיבות או חכמה כלפיהם. אתה מטפח מודעות קשובה לא לסירים ולמחבתות, אלא ליצורים חיים. עליך לשים לב לכל מחשבה על עצמך, ועל יצורים חיים אחרים כלשהם. היה בעל בוננות קשובה בעת שאתה לובש בגדיך, אוכל מזונך, שותה מימיך, משוחח עם מישהו, מקשיב לצליל, רואה חפץ, הולך או נוהג.
אולי תשאלי אז כיצד מחשבות נדיבותך, יכולות להיפטר ממחשבות תאוותך שלך, מפני שמחשבות התאווה רוצות להיצמד לאובייקט, ללפות אותו. כאשר תתפסי את האובייקט בתאווה, תודעתך תיצמד אליו ולא תיפתח לאף מחשבת שחרור התאווה. אולי לא תרצי להסיר את עינייך מהאובייקט. למעשה, אותה שעה תודעתך תלקה בעיוורון זמני לכל מחשבת נדיבות. אפילו אם תשאפי לשחרר את אחיזתך באובייקט, אולי תעשי כן בסרבנות גדולה. אולי תרגישי נדיבה. אבל נדיבותך תבוא רק לסיפוק תכליתך התאוותנית, כמו להשיג משהו בתמורה, או לקבל הכרה או להתפרסם בנדיבותך. בתאווה יש דבק מגע חזק ביותר. די בראשית המגע עם האובייקט הנחשק התודעה תידבק בו במהירות. לשחרר את האובייקט הזה יכאב כמו לכרות זרוע או נתח מבשרך, ולא תוכל לשחרר את האובייקט מתודעתך. כאן אתם ממש זקוקים לתשומת לב חכמה. כאן אתם חייבים ללמוד לראות ארעיות, אי-מספיקות והיעדר עצמיות באובייקט צפייתכם. בחינתכם החכמה תראה שלא האובייקט הנתפס, אף לא ההרגשה או התחושה לגביו, ישארו קבועים אפילו לשני רגעים עוקבים. לא תהיה לכם אותה תחושה לאחר מכן. אתם תשתנו, אובייקט תפיסתכם ישתנה. עם תשומת לב חכמה תראו שהכל בר-חלוף. ידיעה זאת של הארעיות תאפשר לכם לשחרר את טינתכם. כאשר תראו בחכמה שכל מה שבלתי מספק הוא בר-חלוף, אז תראו את הקשר בין אי המספיקות לתאווה. עם היאחזותכם באובייקט חולף תתאכזבו עם השתנות האובייקט אליו אתם כה קשורים. כשתהיה הבחנה חכמה תראו כי זה שהוא ארעי וובלתי מספק נטול עצמיות.
אז אולי תחשבו “אה! מאחר שהאובייקט עומד להשתנות, אני חייב להיות מהיר ופיקח כדי לנצל אותו עכשיו ומיד וליהנות מהר ככל שניתן לפני שהוא יעלם. מחר הוא לא יהיה במקום”. כאן אתם חייבים לזכור ש’החיפזון מן השטן’. אם תקבלו החלטה פזיזה ותעשו משהו אווילי, תצטערו לאחר מכן. לפעמים אתם נמשכים לאדם מסוים, למשל, ונאחזים בו/בה מבלי באמת לתת דעתכם עליו/עליה, ולאחר מכן תמצאו באותו אדם פגמים רבים. כל החלטה חפוזה כזאת נעדרת מודעות. אינכם יכולים לנצח את השינוי או למנוע אותו על ידי ניסיונות מטופשים.
כאשר קשיבותכם מפותחת היטב, או אז גם בחפזה תקבלו החלטה נכונה. הדבר היחיד שמתיישב עם השכל, בלמהר ולנצח את הארעיות, הוא לפסוע צעד לאחור, ולבחון את תודעתכם שלכם ולראות האם אתם מקבלים את ההחלטה עם שיקול דעת חכם. כאשר תהיו קשובים תדעו כיצד לנצל את הרגע הנוכחי כך שלא תצטערו לאחר מכן. כל החלטה מקשיבות תעשה אתכם מאושרים ושלווים, ואף פעם לא תצטערו עליה לאחר מכן.
זיכרו תמיד שקשיבות הוא מצב תודעה עשיר בנדיבות, מטא וחכמה, יחד עם חמלה, שמחה הערכתית ושלוות נפש. כל אימת שתשימו לב למשהו אתם חייבים לשאול, האם תודעתכם מלאה בגורמים אלה. אם לא, אינכם קשובים.
כאשר יש נדיבות בתודעתכם אתם תשחררו ללא היסוס כל מראה מפתה, כל צליל, ריח, טעם, מגע או מחשבה מפתים. ללא ספק אתם צריכים לזהותם אותם כמפתים במובן שגרתי. תדעו כי בשל הפיתוי שבהם, בני אדם נאחזים בהם ושוקעים בהם. ככל שישקעו עמוק יותר, כך יעמיק סבלם. כאשר אהבה-חומלת (מטא) בתודעתכם, לא תנסו לדחות כל מראה, צליל, ריח, טעם, מגע או מחשבה אם יופיעו בפניכם כדוחים. מתוך קשיבות תתפסו אותם עם מחשבת ארעיות. כאשר כל מראה, צליל, ריח, טעם, מגע או מחשבה יופיעו בעיניכם כזהים עם עצמיות, הביטו בהם כמושג לא-מציאותי שהושרש בתודעתכם על ידי התנייה לאורך דורות של מושגים שגויים, והביטו בהם בחכמה.
מודעות קשובה איננה זהירות. היא לא פיקחות. כל אחד יכול להיות זהיר ופיקח. אדם שצועד על חבל מאה מטרים מעל הקרקע זהיר. היזכרו במתעמלים שמבצעים מיפגני שיווי משקל שונים. אינספור הרפתקנים נועזים שמטפסים על הרים תלולים מאד, חוצים סלעים, מקומות חלקלקים, נהרות וכולי, וכך הם זהירים ביותר. הרבה גנבים פקחים ביותר ומערימים על המשטרה. הרבה סוחרי סמים, שודדי בנקים ופושעים מאד פיקחים. אף אחד מהם לא יכול להיחשב מודע.
קשיבות היא מצב התודעה מתבוננת בעצמה, כדי לא להילכד בתאווה, שנאה ותעתוע, הגורמים סבל לך, לאחרים או לשניכם.
כאשר אנחנו מבקשים מאנשים לא לטפח טינה, חלק שואל אותנו כיצד ניתן לחיות ללא טינה? זהו נס המודעות. כאשר אתה תתרגל קשיבות, תוכל ללמוד לעשות בקלות את הדברים הקשים ביותר. מאד קשה להישמר מלהפוך לנוטר, מתאווה או שוגה באשליות. באמצעות אימון קבוע בקשיבות תלמד לחיות ללא טינה, תשוקה או תעתוע. יתרה מכך, קשה יותר להיות קשוב מאשר להיות בלתי קשוב, וכך אתה לומד לעשות את
הדבר הקשה יותר, בקלות רבה יותר מאשר את הדבר הקל יותר. מטעם משום כך הבודהה אמר:
את הטוב, לטובים קל לעשות – את הרע לרעים קל לעשות
לרעים קשה לעשות את הטוב – לאצילים קשה לעשות את הרע
(אודאנה 5.8)
זה פשוט אומר שמה שקשה ביותר בהתחלה הופך לקל יותר באמצעות אימון מתמיד.
פריטים נוספים
הקלטת מפגש שבילים רבים דהרמה אחת: שמחה בבודהיזם זה ענין רציני
שהתקיים ב- 2 באוגוסט 2024 בהשתתפות: סנדיה בר-קמה, ד״ר אסף סטי אל-בר, ד״ר אסף פדרמן, שלמה בזם מנחים: אילן לוטנברג ואבי פאר ״כל שמחה שקיימת בעולם זה מקורה בשאיפה שאחרים […]
“דילמת הרועה” – על הגנה העצמית ושימוש בכוח במסורות הבודהיסטיות
לומד, מלמד ומתרגל בודהיזם טיבטי, מאהמודרה ודזוגצ’ן, תלמידו של קרמה צ’גמה רינפוצ’ה וסנגטרול רינפוצ’ה – שושלת הקגיו. מייסד MEDITATION FACTORY, מרכז בודהיסטי לתרגול ולימוד בהרצליה. *** הגנה עצמית היא […]
תקווה פחד ותרגול הדהרמה
פגש את הבודהיזם בשנת 1983, ומאז מחויבותו כלומד ומתרגל הלכה והעמיקה במסורת התהרוואדה ובמסורת הטיבטית בשנת 2003 היה שותף בהקמת תוכנית הכשרה תלת-שנתית ליועצים ברוח הדהרמה .(www.mindproject.com) במסגרת מכון ‘למה […]
לקום מהשבעה
מתרגל, ופוסע על הדרך מאז 1997 במסורת הוויפסנא והבודהיזם הטיבטי. חוקר דהרמה בת-זמננו, דהרמה מעורבת חברתית ואת המפגש בין ההגות הבודהיסטית לפילוסופיה המערבית. עבודת הדוקטורט שלו מציעה תפיסה חינוכית דיאלוגית […]
רוחניות בזמן מלחמה – מהסבל אל החופש
מורה לווִיפַּסַנַא, מיינדפולנס ודהרמה. מלמדת בארץ ובעולם משנת 2004. למדה ותרגלה עם מורים ידועים ברחבי העולם במסורת הוויפאסנא הבודהיסטית ובמסורת האי-שניות ההינדואיסטית. שהתה תקופות ארוכות במזרח ובמערב במנזרים ובמרכזי מדיטציה, […]