לא-אני, לא עצמי. אחד משלושת מאפייני המציאות…
הפרוש הערום קספה (Acelakassapavatthu)
1. כך שמעתי. פעם אחת הבודהה התגורר באוּג’וּנְיָאיַה בפארק הצבאים של קַנַנְקַטְּהַלֵה.במקום זה הגיע אליו הפרוש הערום קַּסַּפַּה, ולאחר שהחליף עמו ברכות נימוסין ונעמד במקום ראוי, אמר:
2. “החבר גוטמה, שמעתי את הדברים הבאים: ‘הפרוש גוטמה דוחה כל סוג של סגפנות, והוא מגנה ומאשים את כל אלו המובילים חיים נוקשים של עינוי עצמי. כעת, האם אלו שמספרים זאת דוברים אמת, האם אין הם מסלפים את דבריו של המכובד גוטמה בשקרים? האם הם מסבירים את האמת על תורת הלימוד שלו ומה שקשור אליה, או האם ראוי שמורה עמית מכיתה אחרת יואשם על דברים אלו. ברצוננו לראות את המכובד גוטמה מפריך את האשמה הזו.”
3. “קספה, אלו האומרים זאת אינם דוברים אמת, הם מסלפים את דברי בשקרים. קספה, מצד אחד אני רואה מתרגל אחד של סגפנות, באמצעות העין השמימית אשר טהורה ומעבר ליכולת האנושית, מופיע לאחר המוות, עם התפרקות הגוף, בעולם של יגון, ביעד אומללות, בתופת, בגיהנום. לעומת זאת, אני רואה מתרגל אחר של סגפנות… מופיע לאחר המוות בעולם של שמחה, ביעד שמיימי. ושוב, אני רואה אחד אחר המתרגל סגפנות מתונה… מופיע לאחר המוות, עם התפרקות הגוף, בעולם של יגון… ושוב, אני רואה אחד אחר המתרגל סגפנות מתונה… מופיע לאחר המוות בעולם של שמחה, ביעד שמיימי. מאחר ואני רואה אותם כפי שהם, את ההופעה, היעד, המוות והלידה מחדש של הפרושים האלו, כיצד אוכל לבטל את כל צורות הסגפנות, לבקר ולהאשים את כל אלו המובילים חיים נוקשים של עינוי עצמי?
4. קספה, ישנם פרושים וברהמינים חכמים, מיומנים, מאומנים בויכוח, מפצלי שערות, חדים, אשר הולכים היטב בפיקחות בדרכי ההשקפות. לעיתים השקפותיהם עולים בקנה אחד עם שלי, ולעיתים לא. מה שהם משבחים לעיתים גם אנחנו משבחים. מה שהם לא משבחים לעיתים גם אנחנו לא משבחים. מה שהם משבחים לעיתים אנחנו לא משבחים ומה שהם לא משבחים לעיתים אנחנו כן משבחים. מה שאנחנו משבחים לעיתים גם הם משבחים, ומה שאנחנו לא משבחים לעיתים גם הם לא משבחים. מה שאנחנו משבחים לעיתים הם לא משבחים, ומה שאנחנו לא משבחים לעיתים הם כן משבחים.
בחינה והערכה (Samanuyunjapanakatha)
5. כאשר אני ניגש אליהם, אני אומר: ‘לגבי עניינים אלו אין הסכמה, הבה נניח להם. בעניינים אלו אשר יש עליהם הסכמה, שם על החכם לפעול, לשאול ולבקר נושאים אלו עם המורים או עם חסידיהם, באמירה: ‘בהקשר לדברים אלו שאינם ראויים והמוערכים ככאלו – מי זנח לחלוטין דברים מעין אלו והוא חופשי מהם: הפרוש גוטמה, או כמה מורים מכובדים אחרים?’
6. יתכן שאדם חכם יאמר: ‘בהקשר לדברים האלו שאינם ראויים… הפרוש גוטמה השתחרר לחלוטין, אך המורים המכובדים האחרים רק בחלקם.’ במקרה זה החכם יעניק לנו את השבחים הגדולים ביותר.
7. או שיתכן ואדם חכם יאמר: ‘בהקשר לדברים האלו הראויים והמוערכים ככאלו, חסרי אשמה, אשר יש לתרגל אותם, המתאימים לאציליים, הפקחיים והמוערכים ככאלו, מי התמחה בהם לחלוטין – הפרוש גוטמה או מורים מכובדים אחרים כלשהם?
8. או שהחכם יאמר: ‘בדברים האלו… הפרוש גוטמה התמחה בהם לחלוטין, אך המורים המכובדים האחרים רק בחלקם.’ במקרה זה החכם יעניק לנו את השבחים הגדולים ביותר.
9. -12) כמו בפסקאות 5-8 אך ‘המסדר של תלמידי הפרוש גוטמה, או של המורים המכובדים האחרים’).
הדרך האצילית בעלת שמונה האיברים (Ariyaatthangikamagga)
10. קספה, ישנה דרך, ישנו מסלול תרגול, אשר מי שילך בעקבותיו ידע ויראה בעצמו: ‘הפרוש גוטמה מדבר בזמנים הנכונים, דובר אמת, ומדבר לעניין– דברי דהמה ומשמעת.’ מהי הדרך ומסלול התרגול? זוהי הדרך האצילית בעלת שמונה האיברים, כלומר, השקפה נכונה, מחשבה נכונה, דיבור נכון, פעולה נכונה, אורח חיים נכון, מאמץ נכון, קשב נכון, ריכוז נכון. זוהי הדרך באמצעותה אדם יוכל לדעת ולראות בעצמו :’הפרוש גוטמה מדבר בזמנים הנכונים, דובר אמת, ומדבר לעניין – דברי דהמה ומשמעת.’
תרגולים סגפניים (Tapopakkamakatha)
11. לשמע הדברים האלו קספה אמר לבודהה: “גוטמה, תרגולים אלו של עינוי-עצמי אותם מבצעים פרושים מסויימים נחשבים כנאותים על ידם: פרוש ערום אינו נוהג על פי כללי נימוס, מלקק את ידיו, ואינו מגיע או עומד במקום כאשר הוא מתבקש. הוא לא מקבל אוכל שמוצע או מוכן עבורו, או מקבל הזמנה לארוחה. הוא לא מקבל אוכל מתוך סיר או מחבת, וגם לא על מפתן, בין עצי הסקה או מכותש האורז, וגם לא היכן ששני אנשים אוכלים, מאישה בהריון או אישה מניקה, או מאישה החיה עם גבר, וגם לא מלקטים, או מהיכן שכלב עומד או היכן שזבובים מתפשטים. הוא לא אוכל דגים או בשר ולא שותה רום או משקאות חריפים או דייסת אורז תוססת. הוא פרוש של בית-אחד או פרוש של מנה-אחת, פרוש של שני-בתים, או פרוש של שבע-מנות, או פרוש של שבע בתים. הוא מתקיים על תרומת מזון אחת, שתיים או אפילו שבע, אוכל רק פעם אחת ביום, פעם ביומיים, פעם בשבעה ימים. הוא נוהג לאכול אורז רק פעמיים בחודש. אלו נחשבים כתרגולים נאותים.
תרגולים סגפניים חסרי תועלת (Tapopakkamaniratthakatha)
או שפרוש הופך לאוכל-עשבים, אוכל-דוחן, אוכל-אורז-גולמי, אוכל-אורז-פרא, אוכל צמחי-מים, אוכל אבקת-קליפות-אורז, אוכל קרום-אורז, אוכל פרחי זרעי-שמן, של דשא או דשן פרות, של שורשי ופירות יער, או אוכל פירות נופלים. הוא לובש בד קנאביס גס או בד מעירוב חומרים, תכריכי גופות, סמרטוטים מערימת אשפה, בגד מבד-קליפת-עץ, עור אנטילופה, עשב, קליפת עץ, שערות גילוח, סדינים משערות אדם או שער סוס, או מכנפי ינשוף. הוא תולש שערות וזקן, מקדיש עצמו לתרגול הזה. הוא פרוש עטוי-קוצים, בונה את מיטתו מהם, ישן לבדו בבד ספוג בוץ רטוב, חי באוויר הפתוח, מקבל כל מושב שמוצע לו, חי על זוהמה ומכור לתרגול, פרוש שאינו שותה מים ומכור לתרגול, או הוא חי ממוקד בתרגול של רחצה שלוש פעמים לפנות ערב[.”
12. “קספה, מתרגל של עינוי עצמי יכול לעשות את כל הדברים האלה, אך אם המוסר שלו, תודעתו וחוכמתו אינם מפותחים ובעלי הבנה, הוא אכן רחוק עדיין מלהיות פרוש או ברהמין. אך, קספה, כאשר נזיר מפתח חוסר-טינה, חוסר-זדון ותודעה שופעת אהבה, והוא זונח את השחיתויות, מממש וחי בשחרור חסר השחיתות של התודעה, השחרור דרך חוכמה, לאחר שהגשים זאת בחיים אלו ממש באמצעות תובנתו האישית, אז, קספה, נזיר זה מוגדר כפרוש וכברהמין.”
13. לשמע הדברים קספה אמר למכובד: “גוטמה המכובד, קשה להיות פרוש, קשה להיות ברהמין.”
“כך אומרים בעולם, קספה: ‘קשה להיות פרוש, קשה להיות ברהמין.’ אך אם פרוש ערום היה עושה את כל הדברים האלו… (כמו פסקה 11), וזו הייתה אמת המידה והתרגול לקושי, הקושי הגדול, להיות פרוש או ברהמין, אין זה יהיה נכון לומר: ‘קשה להיות פרוש, קשה להיות ברהמין.’, כיוון שכל בעל-בית או בן בעל-בית – אפילו השיפחה השואבת את המים, היו אומרים: ‘אם כך, אני אלך ערומה…’ (כמו פסקה 11). אך, קספה, מאחר וישנה פרישות שונה מאוד מלבד זו, זה נכון לומר: ‘קשה להיות פרוש, קשה להיות ברהמין.’ אך קספה, כאשר נזיר מפתח חוסר-טינה, חוסר-זדון ותודעה שופעת אהבה… (כמו בפסקה 12), אז, קספה, נזיר זה נקרא פרוש וברהמין.”
14. לשמע הדברים קספה אמר למכובד: “גוטמה המכובד, קשה להבין פרוש, קשה להבין ברהמין.”
“כך אומרים בעולם, קספה: ‘קשה להבין פרוש, קשה להבין ברהמין.’ אך אם פרוש ערום היה עושה את כל הדברים האלו וזו היתה אמת המידה והתרגול לקושי, הקושי הגדול, להבין פרוש או ברהמין, לא יהיה זה נכון לומר זאת כיוון שכל בעל-בית או בן בעל-בית היו יכולים להבין זאת. אך, קספה, מאחר וישנה פרישות וברהמיניות שונות מאוד מלבד אלו, זה נכון לומר: ‘קשה להבין פרוש, קשה להבין ברהמין.’ אך קספה, כאשר נזיר מפתח חוסר-טינה, חוסר-זדון ותודעה שופעת אהבה, וזונח את השחיתויות, מממש וחי בשחרור חסר השחיתות של התודעה, השחרור דרך חוכמה, לאחר שהגשים זאת בחיים אלו ממש באמצעות תובנתו האישית, אז, קספה, נזיר זה נקרא פרוש וברהמין.
פיתוח המוסר, התודעה והחוכמה (Silasamadhipannasampada)
15. -20 וקספה אמר למכובד: “גוטמה המכובד, מהו אם כך פיתוח המוסר, התודעה, והחוכמה?”
“קספה, טַטְהָאגַטַה מופיע בעולם, ארהנט, ראוי להערכה, בודהה ער בשלמות בזכות עצמו, מושלם בידע ובמוסר, הוא שהלך-מעבר, יודע העולמות, הטוב במאמנים את אלו הראויים לאימון, מורה בני האדם והישויות השמימיות, בודהה, טהור מעבר לכל ספק. הוא מגלה את העולם הזה לידיעת אחרים עם כלל הדֶווֹת, המָארוֹת, והבְּרַהְמוֹת שבו, את הדור הזה עם הפרושים והברהמינים, השליטים והאנשים, לאחר שהבין אותו בידיעה ישירה. הוא מלמד את הדהמה הטובה בהתחלה, טובה באמצע, וטובה בסוף, בעלת משמעות ומנוסחת היטב. הוא מציג את החיים הרוחניים המושלמים והטהורים לחלוטין.
חניך יוצא קדימה אל חיי חסר-בית ומתרגל מוסריות… (סוטה “פירות הפרישות”, פסקאות 41-63). קספה, כך הוא מפתח את המוסר במלואו. הוא שומר על דלתות החושים… (סוטה “פירות הפרישות”, פסקאות 64-74). הוא משיג את ארבעת הג’האנות… (סוטה “פירות הפרישות”, פסקאות 75-82) קספה, כך הוא מפתח את התודעה במלואה. הוא משיג תובנות שונות… (סוטה “פירות הפרישות”, פסקאות 83-96) ומגשים את חידלון התחלואים… (סוטה “פירות הפרישות”, פסקה 97). קספה, כך הוא מפתח את החוכמה במלואה. והוא יודע: ‘הלידה הגיעה לקיצה, החיים הרוחניים הגיעו לקיצם, מה שהיה לעשות נעשה, לא נותר דבר לעשות מעבר לכך.’
שאגת האריה (Sihanadakatha)
16. קספה, ישנם פרושים וברהמינים כאלו המלמדים מוסר. הם משבחים את המוסר בדרכים שונות. אך בהתייחס למוסריות האצילית הגבוהה ביותר, אינני רואה אף אחד שעולה עלי. הנני נעלה במובן זה, במוסריות הגבוהה ביותר. ישנם פרושים וברהמינים כאלו המלמדים עינוי עצמי וסגפנות קיצונית, אשר הם משבחים בדרכים שונות. אך בהתייחס לעינוי עצמי ולסגפנות קיצונית האציליים הגבוהים ביותר, קספה, אינני רואה אף אחד שעולה עלי. הנני נעלה במובן זה, בסגפנות הגבוהה ביותר. ישנם פרושים וברהמינים כאלו המלמדים חוכמה. הם משבחים חוכמה בדרכים שונות. אך בהתייחס לחוכמה האצילית הגבוהה ביותר, קספה, אינני רואה אף אחד שעולה עלי. הנני נעלה במובן זה, בחוכמה הגבוהה ביותר. ישנם פרושים וברהמינים כאלו המלמדים שחרור הם משבחים שחרור בדרכים שונות. אך בההתייחס לשחרור האצילי הגבוה ביותר, אינני רואה אף אחד שעולה עלי. הנני נעלה במובן זה, בשחרור הגבוה ביותר.
17. קספה, יתכן שנוודים מכיתות אחרות יאמרו: ‘הפרוש גוטמה שואג את שאגת האריה שלו, אך רק במקומות ריקים, ולא בנוכחות קהל.’ יש לומר להם שאין זה נכון: ‘הפרוש גוטמה שואג את שאגת האריה שלו, והוא שואג בנוכחות קהל.’, או יתכן ויאמרו: ‘הפרוש גוטמה שואג את שאגת האריה שלו בנוכחות קהל, אך הוא עושה זאת ללא ביטחון’. יש לומר להם שאין זה נכון: ‘הפרוש גוטמה שואג את שאגת האריה שלו בנוכחות קהל ובביטחון.’ או יתכן ויאמרו: ‘הפרוש גוטמה שואג את שאגת האריה שלו בנוכחות קהל ובביטחון, אך לא מתשאלים אותו’. יש לומר להם שאין זה נכון: ‘הפרוש גוטמה שואג את שאגת האריה שלו בנוכחות קהל, בביטחון ומתשאלים אותו.’ או יתכן ויאמרו: ‘הפרוש גוטמה שואג את שאגת האריה שלו בנוכחות קהל, בביטחון ומתשאלים אותו, אך הוא אינו משיב’. יש לומר להם שאין זה נכון: ‘הפרוש גוטמה שואג את שאגת האריה שלו בנוכחות קהל, בביטחון ומתשאלים אותו והוא משיב.’ או יתכן ויאמרו: ‘הפרוש גוטמה שואג את שאגת האריה שלו בנוכחות קהל ובביטחון, ומתשאלים אותו והוא משיב אך אינו גובר עליהם בתשובותיו’. יש לומר להם שאין זה נכון: ‘הפרוש גוטמה שואג את שאגת האריה שלו בנוכחות קהל… והוא גובר עליהם בתשובותיו.’ או יתכן ויאמרו: ‘הפרוש גוטמה שואג את שאגת האריה שלו… אך הם לא מרוצים מכך’… או יתכן ויאמרו: ‘הפרוש גוטמה שואג את שאגת האריה שלו… אך הם אינם מסופקים ממה ששמעו’ … או יתכן ויאמרו: ‘הפרוש גוטמה שואג את שאגת האריה שלו… אך הם אינם מתנהגים כאילו היו מסופקים’… או יתכן ויאמרו: ‘הפרוש גוטמה שואג את שאגת האריה שלו… אך הם אינם על דרך האמת’… או יתכן ויאמרו: ‘הפרוש גוטמה שואג את שאגת האריה שלו… אך הם אינם מרוצים מהתרגול’. יש לומר להם שאין זה נכון: ‘הפרוש גוטמה שואג את שאגת האריה שלו בנוכחות קהל, בביטחון מתשאלים אותו והוא משיב, הוא גובר עליו בתשובותיו, הם מרוצים ומסופקים ממה ששמעו, הם מתנהגים כמסופקים, הם על דרך האמת, והם מרוצים מהתרגול.’ כך, קספה יש להשיב להם.
תקופת המבחן של פרוש זר (Titthiyaparivasakatha)
18. פעם, קספה, הייתי בראג’גהה בפסגת הנשרים. ומתרגל מסויים בהרעבה עצמית בשם נִיגְרוֹדְהַה נועץ בי בקשר לתרגול סגפני. והוא שמח מאוד מההסבר שלי מעבר לכל מידה.”
“אדוני, מי לא ישמח מעבר לכל מידה כאשר הוא שומע ממך דהמה? אני שמח מעבר לכל מידה. מצויין, אדוני, מצויין! זה בדיוק כמו ליישר את מה שהפוך, או לחשוף את מה שמוסתר, או להראות את הדרך הנכונה למי שאבד, או להביא מנורה אל מקום חשוך כך שבעלי ראיה יוכלו לראות עצמים, באותו אופן, המכובד הציג את הדהמה בדרכים רבות. אני שם את מבטחי בבודהה, בדהמה, ובסנגהה. אנא מהנעלה שאקבל מידיו ממש את היציאה-קדימה, שאקבל ממנו את הנזירות!”
19. “קספה, מי שקודם לכן היה שייך לכיתה אחרת ומבקש את היציאה-קדימה או נזירות בדהמה ומשמעת אלו עליו להמתין ארבעה חודשים ומקץ תקופת מבחן של ארבעה חודשים, הנזירים המבוססים בתודעותיהם יעניקו לו את היציאה-קדימה ואת הקבלה לנזירות. אך ניתן שיהיו יוצאי דופן במקרים מסויימים.”
“אדוני, אם כך המצב, אמתין גם ארבע שנים, ולכשתסתיים תקופה זו, שהנזירים יעניקו לי את היציאה-קדימה ואת הקבלה לנזירות.”
לאחר מכן קספה קיבל את היציאה-קדימה ואת הנזירות מהבודהה עצמו. והמכובד קספה שזה עתה הוסמך, בהיותו בבדידות, מבודד, ללא לאות, בלהט ונחישות, תוך זמן קצר הגשים את מה שלמענו אדם צעיר מלידה טובה יוצא קדימה מחיי-בית אל חיי חסר-בית, פסגת החיים הרוחניים, ולאחר שהגשים אותה כאן ועכשיו באמצעות ידע-העל האישי שלו, שהה בה בידיעה: ‘הלידה מוצתה, החיים הרוחניים הושלמו, מה שהיה לעשות נעשה, לא נותר דבר נוסף לעשות מעבר לכך.’
והמכובד קספה הפך לאחד הארהנטים.
Mahasihanada Sutta
פריטים נוספים
מתוך הדרשה על ייצוב תשומת הלב
וכן, נזירים, הנזיר המתבונן בתופעות שוהה בתופעות ביחס לשבעת איברי החוכמה (bojjhaṅga[1]). וכיצד, נזירים, הנזיר המתבונן בתופעות שוהה בתופעות ביחס לשבעת איברי החוכמה? כאן, נזירים, כאשר יש בו את איבר […]
מתוך הדרשה על ההדרכה הארוכה לראהולה
ראהולה, תַרגֵל מדיטציה בדומה לאדמה. כאשר אתה מתרגל מדיטציה בדומה לאדמה, מגע נעים ומגע לא-נעים אינם משתלטים על התודעה ותופסים בה אחיזה, ואינם נשארים ומתקבעים בה. כשם שאנשים משליכים על […]
בתי הקדשה
לוּ כל בעלי התודעה, כל הסובלים בגופם ובנפשם יזכו באוקיינוס של אושר ושמחה בזכות חסד זה שצברתי. לו לא יסבול איש יחלה או יעשה רע לא יפחד ולא ימעיט […]
הדרשה אודות האהבה (Metta-sutta)
לאחר שהבין את המקום השקט, אותו יש לקיים בראש ובראשונה על-ידי פעילות מיטיבה – עליו להיות מסוגל, ישר, נכון, בעל דיבור טוב, רך וללא יוהרה, שבע רצון, אחד שקל […]
סוטרה סדאקה
שמעתי שפעם המבורך גר בין הסומבהאנים. ישנה עיר סומבהאנית הנקראת סדאקה. שם פנה המבורך אל הנזירים ואמר “נזירים!”. “כן, אדוני” ענו הנזירים. המבורך אמר: “פעם, נזירים, לוליין במבוק העמיד מוט […]