התרגום הטיבטי למילה בסנסקריט גורו. זהו הכינוי…
“ברהמה” – גדול, נשגב, קדוש, נעלה, מבורך, שמימי
“ויהארה” – מקום, משכן, וכן מצב תודעה
הברהמה ויהארה, אשר מכונים ״המשכנים השמימיים״ הם ארבעה סוגים של איכויות מנטליות או “מצבי תודעה נעלים”.
הם כוללים (ראו ערך נפרד לכל אחד מהם):
“” – ידידות, טוב לב, רצון טוב, אהבה חומלת, אהבה שאינה מותנית.
“קַרוּנַא” – חמלה, אי אלימות, אי פגיעה.
“מוּדִיטָה” – שמחה, שמחה בשמחת האחר.
“אוּפֶּקְהַא”– איזון נפשי, תודעה שלווה, יציבה ובלתי מטולטלת בשום סיטואציה.
בבודהיזם הטיבטי הם מכונים: ארבעת “הבלתי מדידים”, משום שעוצמתם וטווח פעולתם בלתי מוגבלים, במעגלים הולכים ומתרחבים: אדם מיטיב > אני/עצמי > אדם נייטרלי > אדם שמעורר קושי > כל היצורים החיים.
כתרגול, הברהמה ויהארה פועלים כנוגדנים יעילים כנגד הרגשות השליליים, שמתבססים על אי-היכולת להרגיש שני סוגי רגשות מנוגדים בו-זמנית.
מטא # שנאה/סלידה
קרונא # אכזריות
מודיטה # קנאה
אופקהא # חמדנות
[ארבעת] המשכנים השמיימים, [ארבעת] הלכי הרוח הנעלים: התכוונות אוהבת (מטא), חמלה (קרונה), שמחה בשמחתו של האחר (מודיטה) ואיזון נפשי (אופקהה).
ארבעת המשכנים הנעלים או הלכי הרוח הנעלים
המשכנים הנשגבים. מונח המיוחס לארבעה מצבים: אהבה (מֵטָּא, mettā), חמלה (קַרוּנָא, karuṇā), שמחה לזולת (מוּדִיטָא, muditā) ואיזון-מנטאלי (אוּפֵּקְּהַה, upekkha). הם מכונים גם המצבים חסרי-הגבולות (appamaññā).
טיפוח הנדיבות הוא ההתחלה של התעוררות רוחנית. לנדיבות יש עוצמה אדירה מכיוון שהיא עולה מאיכות פנימית של הרפייה. היכולת להרפות, להיכנע, לוותר, ולתת בנדיבות – כולן נובעות מאותו מקור, וכשאנחנו […]
א. פירוש המילה ברהמה-ויהארה המילה “ברהמה- ויהארה” מתורגמת במספר צורות: -“הצווים הנעלים” -“השהות (מקום מגורים) נעלה” -“העמדה (היחס) העילאי/ המרומם” “ברהמה” פירושו: גדול, נשגב, קדוש, נעלה, מבו...