בהאווא מתורגם בדרך כלל כ”קיום”, אבל ניתן…
“ההתהוות המותנית” (פַּטִיצָ’ה-סַמוּפַּאדָה בפאלי) או “התלות ההדדית הסיבתית” הינה העיקרון החשוב ביותר בבודהיזם, היא עוסק בקיומו של חוק טבע המתאר את מהלכן הטבעי של כל התופעות, הן הפיזיקליות והן המנטליות, כמערכת מתמשכת של סיבות ותוצאות.
מחבר הספר, המכובד פ.א. פאיוטו, מציג לעומק את משמעות המושג” ההתהוות המותנית “, מפרט ומבהיר גישות שונות להבנתו ויישומו בחיינו.
הספר בתרגומם של דיתי אני-טצלף ואבי פאר מלווה בהקדמה ובאסופת דרשות מתורגמות ומבוארות מהמקור בפאלי, מאת ד”ר אביתר שולמן.
פ.א פאיוטו הנו נזיר בודהיסטי תאילנדי המוכר היטב ברחבי העולם הבודהיסטי והעולם המערבי. מאז תחילת שנות ה-70, נחשב פאיוטו כאחד מהמלומדים הבולטים והמבריקים ביותר בהיסטוריה הבודהיסטית של תקופתנו והוא זוכה פרס אונסק”ו (ארגון החינוך, המדע והתרבות של האו”ם) לחינוך לשלום.
ספר זה הינו פרק מתוך החיבור המונומנטלי “בודהה-דהמּה” מאת המכובד פ.א פאיוטו, המהווה יצירה מיוחדת ונדירה, שנחשבת על-ידי רבים לפסגת היצירה האינטלקטואלית בעולם הבודהיסטי בזמננו ויש המשווים אותו אל “דרך הטיהור” (Visuddhi-magga), החיבור המכונן של בודההגהוסה (Buddhaghosa),במסורת התהרוואדה, שנכתב בסרי לנקה במאה החמישית לספירה.
תרגום, עריכת ועיצוב הספר נעשו בהתנדבות על ידי צוות “בודהיזם בישראל”. התשלום עבור הספר נועד לאפשר הפקת ספרים נוספים ולסייע במימון הוצאות התפעול השוטף של “בודהיזם בישראל”.
פריטים נוספים
להיות בודהיסאטווה
“דרך הבּוֹדהיסאטווה” היא פואמה המחזיקה כ-770 בתי שיר שנכתבה במאה ה־8 על ידי שנטידווה ונחשבת ברבים לטקסט החמלה המכונן של זרם המהאיאנה. מאז כתיבתה ועד היום משמשת הפואמה כבסיס ללימוד, […]
תרגול של שלום
פמה צ’ודרון היא נזירה אמריקאית בזרם של בודהיזם טיבטי המשתייך לאילן היוחסין של ג’וגיאם טרונגפה, מאסטר מדיטציה טיבטי בעל שם. היא משמשת כמורה בכירה במנזר גאמפו אבי שבנובה סקוטיה, המנזר הטיבטי […]
חזרה להווה
רבים מאיתנו מוטרדים מאד ממצב העולם. אני יודעת עד כמה אנשים מייחלים בכנות שהדברים ישתנו ושברואים בכל מקום יהיו חופשיים מסבל. אך אם נהיה כנים עם עצמנו, האם יש לנו […]
לחיות את היופי
אנו חיים בזמנים קשים. לעתים החיים נראים כמו נהר גועש שמאיים להטביע אותנו ולהרוס את העולם. אם כן, מדוע לא כדאי להיאחז בגדת הנהר הבטוחה – בדפוסים ובהרגלים המוכרים שלנו? […]